Поєднання компетенцій та управління ризиками в інженерних проєктах: структура МІУРЛР управління людськими ресурсами - Черненко, Юрій Володимирович; Семко, Олександр Вікторович; Мисник, Богдан Вікторович (Управління розвитком складних систем, 2025)
Проведено аналіз критичних проблем, пов’язаних із робочою силою в інженерному секторі, включаючи високу плинність кадрів та невідповідність навичок, які перешкоджають ефективному виконанню проєктів. Виділено дві ключові особливості сучасних інженерних компаній: потреба в інтеграції оцінки компетенцій та підходів до управління ризиками для забезпечення стабільності проєктної діяльності. Запропоновано Метод інтегрального управління ризиками людських ресурсів (МІУРЛР) – структуровану систему, яка стратегічно поєднує розвиток компетенцій з оцінкою ризиків. У контексті розробки елементів моделі наведено її ефективність на прикладі компанії Mastergaz, яка спеціалізується на інженерних проєктах. Матричне представлення ефективності засноване на вимірюванні змін у коефіцієнтах плинності кадрів та коефіцієнтах виконання завдань до та після впровадження МІУРЛР. Впровадження моделі продемонструвало 20-відсоткове зниження коефіцієнта плинності кадрів та 30- відсоткове збільшення коефіцієнта виконання завдань, що було пояснено цільовими навчальними програмами та кращим узгодженням навичок співробітників з вимогами проєкту. Входами моделі МІУРЛР є кадрові ризики та рівень компетенцій, а виходами – підвищена стабільність та адаптивність робочої сили, оптимізація людських ресурсів у конкурентному середовищі. Методологічним підґрунтям моделі є підхід, який інтегрує оцінку компетенцій з управлінням ризиками. Зроблено висновок щодо потенційної ефективності запропонованого МІУРЛР як життєздатного шляху для оптимізації людських ресурсів. Сформульовано галузі подальших досліджень у обраному напрямі, серед яких: формалізація процесу інтеграції МІУРЛР у різні типи інженерних проєктів; адаптація моделі до умов високої конкуренції та швидких технологічних змін; розроблення додаткових показників ефективності для вимірювання задоволеності клієнтів та підвищення загальної задоволеності роботою співробітників; впровадження моделі у практичну діяльність інженерно-проєктних організацій. Сформульовано висновки з проведених досліджень.